![Watsons Україна відновив роботу інтернет-магазину](https://rau.ua/wp-content/uploads/2024/09/watsons-400x210.jpg)
Watsons Україна відновив роботу інтернет-магазину
![time icon](https://rau.ua/wp-content/themes/rau-theme/assets/clock1.png)
![](https://rau.ua/wp-content/themes/rau-theme/assets/eye.png)
На початок червня понад 1000 західних компаній оголосили про припинення чи призупинення роботи в країні-агресорі. Серед них достатньо рітейлерів: Inditex, LPP, IKEA, H&M, McDonald’s та інші. Правда, не всі вони ліквідували або продали свій бізнес в росії, частина – тільки зупинили роботу.
За підрахунками російської ради торгових центрів (РРТЦ), через закриття магазинів міжнародних операторів у ТРЦ Росії виявилася незатребуваним колосальна кількість орендних площ – понад 3 млн кв. м. Кількість закритих торгових точок західних рітейлерів вимірюється тисячами. RAU зібрала найбільші міжнародні торгові мережі, що були в Росії, які продали, закрили або призупинили роботу представництв в країні-агресорі. І заодно згадала ті компанії, які віддали перевагу «грошам, а не честі».
Так, наприклад, польська fashion-група LPP (бренди Reserved, Sinsay, Mohito та інші) продала свої 533 магазини невідомій групі «китайських інвесторів». McDonald’s, який керував більш ніж 800 ресторанами швидкого обслуговування – як своїми, так і франчайзинговими – також продав активи російському підприємцю Олександру Говору. Так само вчинили і багато інших торгових мереж: продовжувати бізнес у росії в нинішніх умовах все одно що «стріляти собі в ногу» – репутаційні втрати (і спричинене ними падіння вартості бренду) можуть бути значно більшими, ніж потенційна вигода від роботи в рф. Тому значна частина міжнародних рітейлерів віддала перевагу втраті багатомільйонних інвестицій у розвиток російських підрозділів, і продажі або повному закриттю проектів у країні-окупанті.
Першими міжнародними рітейлерами, що повністю вийшли з російського ринку ще на початку березня, стали німецька мережа магазинів будівельних товарів OBI та данський ювелірний будинок Pandora. Їх прикладу наслідували ще багато великих міжнародних гравців: як рітейлери, так і представники інших сфер бізнесу. При цьому найчастіше російські філії у прямому розумінні слова кидалися «напризволяще» – власник бренду просто припиняв поставки або технічне обслуговування, забороняв використовувати ТМ і працювати під егідою міжнародного офісу. Збитки фіксувалися і на цьому історія закінчувалася: подальша робота російського підрозділу head office не цікавить. Зрозуміло, якщо не вдалося знайти покупця бізнесу – нехай і з великим дисконтом.
Серед всесвітньо відомих брендів, що згорнули активність в Росії або взагалі позбулися токсичних активів: Starbucks, Adidas, Nike, Reebok, IKEA та багато інших. На піку розвитку торгові мережі цих операторів налічували сотні магазинів, які зараз «тішать» росіян зачиненими дверима.
Зрозуміло, можна припустити, що «святе місце порожнім не буває», і місце fashion-рітейлерів, що пішли, займуть місцеві бренди або не настільки принципові компанії. Проте власне виробництво в росії також критично залежить від імпорту: як верстатів і комплектуючих, так і тканин, фурнітури тощо.
Ті ж із закордонних торгових марок, що продовжують працювати в росії, ризикують зіткнутися з іншою проблемою: різке падіння платоспроможного попиту навіть у великих містах. Санкції та спровоковане ними безробіття вже відбилися на купівельній спроможності жителів росії, і падіння виторгу fashion-рітейлерів цьому підтвердження. Тож замість того, щоб зайняти спорожнілу нішу та наростити доходи, торгові мережі ризикують отримати два негативні наслідки: падіння доходів та репутаційні втрати.
У той же час, далеко не всі компанії змогли оперативно визначити покупців на свої активи в рф. Протягом лютого-травня багато гравців роздрібного ринку призупинили роботу, але остаточно не оголосили про вихід з ринку.
Їхні магазини закриті, проте мережі офіційно не оголосили про вихід із ринку країни-агресора. Серед них Adidas, Inditex, H&M, IKEA, Lush, Mango, Mothercare, Samsung, Under Armour, Burger King, CCC, Hugo Boss та багато інших. Швидше за все, рішучіших дій від них слід очікувати в найближчий місяць-два. При цьому подальша доля «заморожених» мереж залишається невідомою: власники намагаються зберегти робочі місця та знайти покупців на свої активи.
Не варто забувати і про вельми реальну загрозу «націоналізації» бізнесу, що належать компаніям з «недружніх росії країн» – тобто майже всіх держав, за рідкісними винятками на кшталт КНДР або Венесуели. Цілком можливо, що до списку активів під «націоналізацію», потраплять і торгові мережі, що згорнули свою роботу в рф.
Зокрема, у списку на націоналізацію майна та активів держав, компаній та фізичних осіб з «недружніх країн» знаходяться як рітейлери, що повністю вийшли з російського ринку (850 ресторанів McDonald’s, 533 магазинів LPP), так і ті, хто досі не наважився заявити про повний вихід з російського ринку: H&M (168 магазинів), Inditex (502 магазини), Uniqlo (50 магазинів) та багато інших.
Частина магазинів мереж, які вчасно вийшли з ринку росії та продали свій бізнес, вже почали перевідкриватися під оновленими вивісками. Так, нові власники торгових точок LPP – невідомий “китайський консорціум” – відкривають замість Sinsay магазини “СИН” зі схожою айдентикою, замість Cropp працюватиме “CR”, Reserved – “RE”, Mohito і зовсім стане лаконічним “M”. Магазини косметики L’Occitane відкрилися у російських торгових центрах під вивісками “Л’Окситан”. Схожа участь чекає McDonald’s, оновлений неймінг до колишнього закладу якого обирають серед “БешбарМАК”, “Макдак”, “McDAK”, “Гудбай Америка” та “Ситий жебрак”. Відкрити колишні “Маки” збираються вже у червні.
Таким чином, нові власники намагаються залишити зв’язок зі знайомими брендами шляхом маніпуляцій з вивісками, проте товар відтепер у таких магазинах невідомого виробництва та якості, а в деяких – розпродаж залишків, що залишилися від оригінального асортименту. Подібна доля, швидше за все, очікує і на всіх інших – вийшли вони з країни-агресора чи ні.
Нарешті, деякі компанії вирішили продовжити роботу в росії, користуючись відсутністю конкурентів і нішами, що звільнилися. Всупереч санкціям і громадському засудженню, такі торгові мережі більше стурбовані власним заробітком і можливостями, що відкрилися, хоча і прикриваються різними добрими заявами.
Список міжнародних рітейлерів, які продовжують працювати на території країни-агресора, RAU веде в окремій «Карті рітейлерів». Тут же згадаємо лише найвідоміші компанії, зокрема й добре знайомі українським споживачам. Зазначимо, що серед світових торгових мереж не так багато тих, хто зважився продовжувати роботу в країні-агресорі як ні в чому не бувало. Та й вони вже зазнають значних репутаційних та фінансових втрат на інших ринках, і починають замислюватися про згортання своїх проектів у росії.
Щодо списку найбільших міжнародних рітейлерів, що вийшли з російського ринку, він сформований на основі бази Єльського університету, яку щоденно оновлює виконавчий комітет інституту. RAU перевіряє ще раз дані по кожній з мереж і представляє найактуальніші дані станом на кінець травня.
Читайте також –
Забрати по-руськи: які активи іноземних компаній опинилися в росії під загрозою “націоналізації”